Suomen alkoholipolitiikka keskustelussa Ruotsissa
Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja Valto Koski (sd.) osallistuu Ruotsissa käytävään keskusteluun maan alkoholipolitiikan suunnasta. Koski on kirjoittanut mielipidekirjoituksen, jossa taustoitetaan suomalaista alkoholipolitiikkaa ja oikaistaan Ruotsissa yleisesti esitettyjä, usein vääriä käsityksiä Suomen tilanteesta alkoholiveron alennuksen jälkeen.
Kirjoitus on julkaistu Ruotsin neljänneksi suurimmassa sanomalehdessä Sydsvenska Dagbladetissa lauantaina 28.10.2006.
Linkki tekstiin: http://sydsvenskan.se/opinion/aktuellafragor/article192621.ece
Lisätietoja:
Valto Koski, puh. 050 511 3054
erityisavustaja Kirsi Siltanen, puh. 040 526 4025
--
Sydsvenska Dagbladet
"Framgångsrik alkoholskattesänkning"
Finlands sänkning av alkoholskatten har lett till minskad illegal införsel och minskat drickande bland ungdomar. Det skriver Valto Koski, socialdemokratisk ordförande i den finska riksdagens social- och hälsovårdsutskott.
I maj 2004 blev Estland medlem i EU. Den finska regeringen och riksdagen hade då stora farhågor om ett kommande alkoholrally över Finska viken som skulle resultera i en stor svart marknad med billig alkohol i Finland.
Staten bestämde sig för att ta kontroll över situationen genom att sänka alkoholskatterna med i genomsnitt en tredjedel. Även om mycket återstår att göra kan vi hittills konstatera att vi sammantaget är nöjda med skattesänkningen.
Skattesänkningen har resulterat i att införseln och smugglingen av billig alkohol har minskat kraftigt, till och med mer än vad vi vågade hoppas på. Visst behövs det, som social- och hälsovårdsutskottet också har rekommenderat, resurser till bland annat hälsovård och socialt arbete, men den bild som oftast förmedlas i Sverige döljer viktiga aspekter av sanningen.
De senaste femton åren har finsk turism till Estland ökat mycket kraftigt, vilket också har bidragit till en ökad alkoholinförsel. Estlands prisnivå på alkohol är nämligen betydligt lägre än i Finland.
Det fanns då ett antal farhågor vad gällde Finlands alkoholpolitik. Den största befarade risken var att importen av alkohol från Estland dramatiskt skulle komma att öka. Vissa pratade till och med om risk för en 500-procentig ökning.
Inför denna risk valde vi att genomföra en betydande skattesänkning.
Vad som saknas i den svenska debatten kring Finlands sänkning av alkoholskatterna är en diskussion kring de alternativ vi stod inför. Importen av starka alkoholhaltiga drycker nästan dubblerades året före skattesänkningen. Under det första kvartalet i år importerades 25 procent mindre alkohol än samma period förra året.
Vi vet att förekomsten av en illegal marknad ökar tillgängligheten på alkohol för ungdomar. Följden av en sådan illegal marknad blir kriminalitet och att alkoholkonsumtionen kryper allt längre ner i åldrarna. I och med vår finska skattesänkning så har vi i stort sett helt lyckats få bort denna hänsynslösa illegala marknad.
Vi kan i efterhand konstatera att konsumtionen gick upp något, framför allt direkt efter sänkningen av alkoholskatterna, dock mindre än vad vi hade förväntat oss. Nu ser vi att konsumtionsökningen har avstannat.
Finlands sänkning av alkoholskatterna har minskat den illegala införseln av alkohol mer än vad den finska regeringen vågade hoppas på. År 2004 beslagtog den finska tullen 85 886 liter jämfört med år 2005 då endast 7 756 liter beslagtogs, en minskning på över 90 procent.
Den finska regeringens ansträngningar med den förändrade alkoholpolitiken har lett till att vi kunnat bevara trovärdigheten för det finska alkoholmonopolet, Alko. På en svart marknad finns det inga åldersgränser och stängningstider som hindrar ungdomar från att få tag på alkohol. Siffror visar också att de finska 16-åringarna dricker mindre idag än före skattesänkningen.
Avslutningsvis kan jag konstatera att det behövs mer tid för att kunna dra några definitiva slutsatser av skattesänkningen. Beslutet att sänka alkoholskatterna inkluderade också ett omfattande alkoholpolitiskt åtgärdsprogram. Vi förväntar oss att detta program kommer att ge stor framgång på området, men dess effekter kommer främst att visa sig på lång – inte på kort – sikt.
Det vi sett hittills efter beslutet att sänka alkoholskatten har dock stärkt oss i vår övertygelse om att vi är på rätt väg med att återta kontrollen över alkoholpolitiken. Det är som i så många andra fall bättre med ett kraftfullt agerande, än att inte göra någonting alls.
VALTO KOSKI