Kekkosen Venäjä-suhteet – kauaskantoinen perintö?
![](https://mb.cision.com/Public/MigratedWpy/81053/632578/a9a58158674c5989_400x400ar.jpg)
Presidentti Urho Kekkonen johti neljännesvuosisadan meitä suomalaisia kylmän sodan epävarmoissa oloissa. Hänen kuolemastaan on kulunut parikymmentä vuotta. Millaisen jäljen UKK:n perintö jätti yhteiskuntaamme? Esa Seppänen keskittyy teoksessaan UKK:n syvä jälki (Ajatus Kirjat) presidentti Urho Kekkosen valtiomiestyön ydinkysymykseen – Venäjä-suhteeseen, jota tarkastellaan nykypäivän haasteita, kuten puutullikiistaa, vasten.
Pitäisikö Kekkosen ajasta tosiaan päästää irti, kuten julkisuudessa on vaadittu? Olisiko Kekkosen perinnössä jotain sellaista, joka olisi yhä valtiojohdollemme hyödyksi kehitettäessä suhteita Venäjään? Onko UKK:n perintö vain kiusallinen painolasti, joka haittaa kansallista ajatteluamme ja ulkopolitiikkaamme pyrkiessämme vakiinnuttamaan asemaamme Euroopassa ja globalisoituvassa maailmassa?
”Olosuhteet ovat UKK:n ajoista radikaalisti muuttuneet. Neuvostoliiton tilalla on uusi Venäjä, YYA-sopimusta ei ole, olemme tiiviisti Euroopan unionissa ja samalla pyrimme hoitamaan kahdenvälisiä suhteitamme Venäjään. Paljon on kuitenkin niin kuin ennen: pitkä yhteinen maarajamme, läheisyytemme Venäjään ja ennen kaikkea venäläiset ihmiset”, Seppänen valottaa.
Seppäsen mukaan Kekkosen tavassa hoitaa idänsuhteita oli aineksia, jotka eivät ole vanhentuneet tänäkään päivänä. Suomalaisten tulisi projisoida ne tähän aikaan ja ottaa Venäjän suhteiden tarjoamat haasteet rohkeasti ja ennakkoluulottomasti vastaan.
Seppänen tuo myös esiin uutta tietoa sairaan Kekkosen viimeisistä ajoista ja analysoi UKK-kirjallisuutta ja Kekkosen ympärillä käytyjä tutkijataistoja.
”Kekkos-tutkimus ei ole seksikästä, akateemisesti muodikasta eikä hienoa vaan vanhanaikaista ja ’matalaotsaista puuhaa’… Valoa totisesti kaivattaisiin pimeyteen typerässä tilanteessa, kun kaikki on yhtenä mylläkkänä ja kriittisen tutkimuksen ja tuulesta temmattujen sepitelmien erottaminen toisistaan vaatii suurta ammattitaitoa ja asiantuntemusta.” –Seppo Hentilä
ESA SEPPÄNEN
Moskovassa yli kymmenen vuotta asunut Esa Seppänen (everstiluutnantti evp.) on Neuvostoliiton ja Venäjän asiantuntija, joka on toiminut mm. presidentti Kekkosen adjutanttina vuosina 1969–1971. Seppäsen väitöskirja käsittelee Neuvostoliiton johtomiesten ja Urho Kekkosen välisiä henkilökohtaisia suhteita, niiden luonnetta, roolia ja merkitystä kylmän sodan Suomelle. Hänen teoksensa Itäsuhteiden kolmiodraama. Kekkonen, Brežnev ja Kosugin 1960–1980 (2007) pohjautuu hänen väitöskirjaansa.
ESA SEPPÄNEN, UKK:N SYVÄ JÄLKI - PERINTÖ VAI PAINOLASTI?
320 sivua
Ovh. 36,00€