Kasvihuonekaasujen seurantajärjestelmän päämajaa kaavaillaan Helsinkiin
Ilmatieteen laitos, Helsingin yliopisto ja Kuopion yliopisto ovat saaneet huomattavan lisärahoituksen hankkeeseen, joka koordinoi eurooppalaisia kasvihuonekaasuhavaintoja. Eurooppalaisen seurantajärjestelmän päämajaa tavoitellaan rahoituksen turvin Helsingin Kumpulaan.
Integrated Carbon Observation System (ICOS) on hajautettu eurooppalainen tutkimusinfrastruktuuri, joka muodostuu kansallisista mittausasemista ja koordinaatio-organisaatiosta. Helsingin yliopistolle, Ilmatieteen laitokselle ja Kuopion yliopistolle on varattu valtion ensi vuoden budjetista ICOS-hankkeeseen rahoitusta yhteensä neljä miljoonaa euroa kahden seuraavan vuoden ajaksi. Hajautettu mittausasemaverkosto käsittää noin 30 ilmakehä- ja ekosysteemihavaintoasemaa ympäri Eurooppaa. Mittausasemaverkoston merkittävyyttä voi verrata maailmanlaajuisen säähavaintoverkoston syntyyn toisen maailmansodan jälkeen. Mittausasemilla mitataan sekä ilmakehän kasvihuonekaasujen pitoisuuksia että ekosysteemin kasvihuonekaasujen kiertoja ja vaihtoa ilmakehän kanssa. ICOS tuottaa pitkäaikaista, yhdenmukaista, tarkkaa havaintosarjaa kasvihuonekaasujen tutkimuksen, päästöjen hillinnän ja seurannan tarpeisiin. - ICOS on merkittävä eurooppalainen ponnistus kohti kokonaisvaltaista kasvihuonekaasujen kiertojen ymmärtämistä ja seurantaa, sanoo professori Timo Vesala, EU-rahoitteisen ICOS-valmisteluhankkeen johtoryhmänjäsen. Kasvihuonekaasujen mittausjärjestelmä tarjoaa uusia liiketoimintamahdollisuuksia myös suomalaisille yrityksille. Suomen mittausverkosto kattava Suomessa havaintoasemaverkostoon liitetään kasvihuonekaasujen osalta ICOS Pallas-Sodankylä (Pallaksen, Lompolojänkkän, Kenttärovan, Sodankylän asemat), ICOS Hyytiälä (SMEAR II ja Siikaneva), ICOS Värriö, ICOS Puijo-Koli, ICOS Utö-Itämeri sekä täydentävinä asemina toimivat Kaamanen (Inari), Lettosuo (Tammela), SMEAR III (Helsinki). Ilmatieteen laitoksen ja Helsingin yliopiston ylläpitämä kansallinen ICOS-mittausasemaverkosto kattaa hyvin suomalaisen ympäristön erityispiirteet. Se myös täydentää eurooppalaista havaintoverkostoa pohjoisten alueiden, Jäämeren, Länsi-Siperian boreaalivyöhykkeen sekä Itämeren osalta. Kansallista mittaustoimintaa varten perustetaan ICOS-Suomi -koordinaatiotoimisto Helsingin yliopiston, Ilmatieteen laitoksen ja Kuopion yliopiston perustaman ilmakehätutkimusinstituutin alle. Instituutti toimii organisaatioiden yhteisten kansallisten ja kansainvälisten toimintojen keskuksena. – Suomi tavoittelee myös koko ICOS-infrastruktuurin (ICOS-EU) päämajaa Helsingin Kumpulaan, johtaja Yrjö Viisanen Ilmatieteen laitokselta toteaa. ICOS valmisteluvaiheen EU-rahoitteinen projekti on käynnissä vuosina 2008 – 2011. Varsinainen ICOSin operatiivinen toiminta alkaa vuonna 2012 ja jatkuu vuoteen 2031 asti. ICOS-organisaatio toimii läheisessä yhteistyössä aineistojen ja tutkimustulosten loppukäyttäjien, kuten tiedeyhteisön, sektoritutkimuslaitosten, teollisuuden ja alan yritysten, poliittisten päätöksen tekijöiden ja median kanssa. Lisätietoja: Ilmatieteen laitos Ryhmäpäällikkö Tuomas Laurila, puh. (09) 1929 5510, tuomas.laurila@fmi.fi Johtaja Yrjö Viisanen, puh. (09) 1929 5400, yrjo.viisanen@fmi.fi Helsingin yliopisto: Professori Timo Vesala, puh. 050 415 4767, timo.vesala@helsinki.fi Projektipäällikkö Sanna Sorvari, puh. 050 415 4729, sanna.sorvari@helsinki.fi Kuopion yliopisto: Professori Kari Lehtinen, puh. 040 867 7844, kari.lehtinen@uku.fi Suunnittelu- ja kehittämispäällikkö Kirsi Moisander, puh. 0400 395 313, kirsi.moisander@uku.fi