Kolmas maailman ilmastokonferenssi kokoontuu syyskuussa päättämään ilmaston ja sään haittavaikutuksiin sopeutumisesta
Maailman ilmatieteen järjestö WMO järjestää maailman ilmastokonferenssin 31. elokuuta–4. syyskuuta Genevessä. Ilmastokonferenssin tavoitteena on Kööpenhaminan ilmastoneuvottelujen alla laatia suunnitelma ilmastonmuutokseen sopeutumisen edistämiseksi sekä sään ja ilmaston ääri-ilmiöiden varoitusjärjestelmien parantamiseksi.
Konferenssi kokoaa ilmastoasioiden ääreen ilmastotieteilijät ja ilmastotiedon tuottajat sekä tiedon käyttäjät. Kokoukseen odotetaan myös elinkeinoelämän edustajia. Korkean tason päättäjät, valtionpäämiehet, ministerit, kansainvälisten organisaatioiden johtajat sekä muut vaikuttajat osallistuvat konferenssiin 3.–4.9. Suomen asiantuntijadelegaatiossa on Ilmatieteen laitoksen, ympäristöministeriön, ulkoministeriön sekä maa- ja metsätalousministeriön edustajia. Mukana ovat muun muassa ympäristöministeriön kansliapäällikkö Hannele Pokka ja Ilmatieteen laitoksen pääjohtaja Petteri Taalas. Kolmannen kerran järjestettävä maailman ilmastokonferenssi päättää muun muassa siitä, kuinka ilmastonmuutoksen ja sään ääri-ilmiöiden taloudellisia ja inhimillisiä haittavaikutuksia pyritään hallitsemaan entistä tehokkaammin. Asialistalla on myös maailmanlaajuisen sää- ja ilmastoverkoston sekä -palvelujen vahvistaminen. – Useissa maailman maissa ei ole riittävää tietoa siitä, miten ilmastonmuutos vaikuttaa talouteen ja ihmisten elinolosuhteisiin. On tärkeää varautua muutokseen yhteiskunnan eri aloilla, jotta ilmiön haittavaikutuksia voidaan minimoida. Tähän tarvitaan tieteellistä tietoa ilmastonmuutoksesta ja sen vaikutuksista muun massa maa- ja metsätalouteen, rakennettuun ympäristöön, vesihuoltoon, energiasektoriin ja liikenteeseen, Ilmatieteen laitoksen pääjohtaja Petteri Taalas kertoo. Konferenssin tarkoitus on niin ikään lisätä vuorovaikutusta ilmastotiedon tuottajien ja kehittäjien sekä sen tarvitsijoiden kesken. Ilmastosta ja sen muutoksesta tarvitsevat tietoa päättäjät ja poliittiset toimijat lähes kaikilla sosioekonomisilla alueilla sekä kehittyneissä että kehittyvissä maissa. – Teollisuusmaissa talous ja siihen liittyvät pitkän aikavälin investoinnit ovat merkittävästi riippuvia ilmastosta ja säästä. Myös kehitysmaissa, kuten monissa Afrikan valtioissa, ilmastonmuutokseen sopeutumisen haasteet ovat suuria, sillä kaikilla mailla ei välttämättä ole omaa sää- ja ilmastopalvelua lainkaan. Useissa kehitysmaissa ei ole tehty vielä minkäänlaista selvitystä ilmastonmuutokseen sopeutumisesta, mikä tekee niistä entistäkin haavoittuvampia, Petteri Taalas kuvaa. Aiemmilla WMO:n ilmastokonferensseilla on ollut huomattava merkitys ilmaston ja sen muutoksen tutkimuksen sekä ilmastonmuutoksen maailmanpoliittisen aseman kannalta. Ensimmäisessä konferenssissa vuonna 1979 päätettiin muun muassa Hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPCC) perustamisesta. Lisätietoja: Pääjohtaja Petteri Taalas, puh. (09) 1929 2200, petteri.taalas@fmi.fi Konferenssin englanninkieliset sivut ovat osoitteessa http://www.wmo.int/wcc3/