Lämpösaarekeilmiön vaikutus Helsingin paikallisilmastoon tutkitaan perusteellisesti
Ilmatieteen laitos tekee kattavaa selvitystä siitä, miten lämpösaarekeilmiö vaikuttaa Helsingin paikallisilmastoon. Ensimmäisten mittausten mukaan lämpötilaerot voivat olla suuria Helsingin eri osissa.
Kaupunkien lämpösaarekeilmiötä on tutkittu kauan, ja sen tiedetään vaikuttavan kaupunkien lämpötiloihin sekä talvella että kesällä. Lämpösaarekeilmiöllä on Suomessa vaikutusta kaupungeissa, joissa on runsaasti rakennuskantaa, mutta myös asfaltti-, kivi- ja betonipintaa. Talvella erityisesti kiinteistöjen lämmitysenergia vapautuu lopulta lämmittämään paikallisesti kaupunki-ilmaa. Lämmitysvaikutus näkyy erityisesti yöllä, kun hukkalämpö kompensoi alhaisten yölämpötilojen vaikutusta. Kesällä kaupungin rakennettu ympäristö imee auringon säteilyä itseensä ja lämpiää ja luovuttaa lämpöä takaisin ilmaan yöllä. Käytännössä ilma siis viilenee ympäröivää maaseutua hitaammin. Lämpösaarekeilmiön vuoksi erityisesti yölämpötilat jäävät korkeammiksi tiiviisti rakennetulla alueella. Lämpötilat kuitenkin vaihtelevat eri puolilla kaupunkia. Vuoden kestävä mittauskampanja alkoi heinäkuussa Ilmatieteen laitoksen tutkia Achim Drebs on aloittanut heinäkuussa vuoden kestävät mittaukset, joiden tavoitteena on selvittää Helsingin kaupungin alueen lämpötilavaihtelut. – Jo muutaman kuukauden mittausten jälkeen on selvästi nähtävissä, että Rautatieaseman läheisyydessä lämpötilat ovat muuta ympäristöä korkeampia. Helsingin alueella lämpösaarekeilmiö nostaa lämpötiloja rakennusmassaltaan tiiviimmillä alueilla. Sen sijaan esimerkiksi Viikissä, Vuosaaressa ja Keskuspuistossa lämpötilat ovat alhaisempia. Suurimmat lämpötilaerot on mitattu kirkkaina, tuulettomina öinä. Ääritapauksessa erot lämpötiloissa samana ajankohtana ovat olleet yhdeksän astetta, Drebs kertoo. Mittauksia tehdään kaksi kertaa päivässä yhtenä päivänä viikossa. Mittauslaitteet on kiinnitetty liikkuvaan kalustoon, jolla ajetaan kattava kierros eri puolilla Helsinkiä. – Helsinki on haasteellinen ja mielenkiintoinen tutkimuskohde, sillä täällä meren vaikutus on suuri. Veden lisäksi kaupungin sisällä on paljon korkeuseroja, erilaisia rakennuskantoja ja puistoja, jotka kaikki vaikuttavat tuloksiin. Jo yhden korttelin matkalla täällä voi olla suuriakin eroja lämpötiloissa. Tavoitteena on muodostaa mittausten avulla kartta, josta näkyvät Helsingin lämpösaarekeilmiön vaikutukset kuukausittain. Mallissa otetaan huomioon korkeuserot, väestöntiheys, maankäyttö, maaperä ja rakennuskanta. Kartan avulla lämpötilojen vaihtelua voidaan käyttää hyväksi esimerkiksi kaupunkisuunnittelussa, Achim Drebs toteaa. Lisätietoja: Tutkija Achim Drebs, puh. (09) 1929 4121, achim.drebs@fmi.fi