Maailman ilmastokonferenssi päätti maailmanlaajuisen ilmastopalvelujärjestelmän perustamisesta
Tänään perjantaina (4.9.) päättyvä Maailman ilmastokonferenssi päätti torstaina korkean tason kokouksessaan maailmanlaajuisen ilmastopalvelujärjestelmän perustamisesta. Järjestelmällä taataan ilmasto- ja sääpalvelut kaikkialle maailmaan.
Ilmastopalvelujärjestelmän tavoitteena on vahvistaa tiedepohjaisten ilmastoennusteiden ja -palvelujen globaalia tuotantoa, saatavuutta, jakelua ja soveltamista. Järjestelmän myötä halutaan taata käyttäjäystävälliset tuotteet kaikille yhteiskuntasektoreille, jotta nämä voivat tehdä suunnitelmia kohdata muuttuva ilmasto. Konferenssi valtuutti Maailman ilmatieteen järjestön kutsumaan koolle hallitustenvälisen kokouksen neljän kuukauden kuluttua konferenssista päättämään mm. järjestelmää eteenpäin vievän korkean tason asiantuntijaryhmän kokoonpanosta ja työskentelysuunnitelmasta. – Tämä päätös on lähtölaukaus sille, että ilmastopalvelut saatetaan kaikkien ihmisten saataville, totesi WMO:n pääsihteeri Michael Jarraud konferenssissa. – Varsinainen työ on kuitenkin vasta alussa ja jatkuu kauas Maailman ilmastokonferenssin ja Kööpenhaminan joulukuisten ilmastoneuvottelujen jälkeiseen aikaan. Yhteiskunta tarvitsee työkaluja sopeutuakseen vaihtelevaan ja muuttuvaan ilmastoon huolimatta hillintätoimista, joilla vähennetään kasvihuonekaasujen syntymistä. Uudentyyppinen ilmastokeskus Suomeen? – Tarve tuottaa uudentyyppisiä ilmastopalveluja ja kehittää uutta osaamista myös Suomeen on ilmeinen. Yhä useammat tahot tarvitsevat tietoa Suomen ja arktisen alueen ilmakehää, meriä ja ilmastoa koskevista muutoksista omassa päätöksenteossaan ja suunnittelussaan. Ilmatieteen laitos ryhtyy valmistelemaan uutta ilmastokeskusta yhdessä elinkeinoelämän, viranomaisten ja päättäjien sekä muiden asiantuntijaorganisaatioiden kanssa, jotta kasvavaan tiedon ja osaamisen tarpeeseen voidaan vastata, kommentoi uuden järjestelmän syntyä Ilmatieteen laitoksen pääjohtaja Petteri Taalas. Tavoitteena on päästä operatiiviseen toimintaan viimeistään 2011 alusta. Konferenssissa Suomen puheenvuoron käyttänyt ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Paavo Väyrynen totesi, että tärkein keino ilmastomuutoksen sopeutumisessa on juuri ilmastopalveluiden ja -ennusteiden parantaminen. – Ne ovat oleellisia luonnonkatastrofien estämisessä ja pitkällä tähtäimellä koko talouden kehittämisessä. Tässä yhteistyössä Suomi on ollut ja on aktiivisesti mukana, Väyrynen korosti. “Sopeutumistoimet välttämättömiä” Korkean tason kokousosuudessa puhunut IPCC:n puheenjohtaja Rajendra Kumar Pachauri painotti kahden asteen lämpenemisrajoitteeseen liittyviä tieteellisiä tosiasioita. – Jotta kahden asteen raja pystyttäisiin pitämään, on tärkeää, että maailmanlaajuisesti kasvihuonekaasujen määrä saavuttaa huippuunsa 2015 ja sen jälkeen vähenee jyrkästi. Pachauri muistutti kuitenkin, että vaikka päästöt pienennettäisiin heti nollaan, yhteiskunnan täytyy silti panostaa sopeutumistoimiin, erityisesti haavoittuvimmilla alueilla maailmassa. ** Kolmas Maailman ilmastokonferenssi kokosi Geneveen kaikkiaan yli 2 000 asiantuntijaa, päättäjää ja ilmastotiedon käyttäjää 150 maasta. Lisätietoja: pääjohtaja Petteri Taalas, puh. 050 563 5172 Ilmatieteen laitoksen viestintä, viestintäpäällikkö Eevu Heikura, puh. 040 503 5009