Hyvä korjuujälki on yrittäjälle kunnia-asia
Posiolainen yrittäjä ja hakkuukoneen kuljettaja Erkki Mourujärvi on henkeen ja vereen metsä- ja konemies ja ylpeä työstään. Eikä syyttä, sillä hänen työmaansa harvennusjälkeä kelpaa katsella. Mäntyjen latvat ovat saaneet harvennuksen myötä uutta tilaa tuuhettua ja rungot mahdollisuuden järeytyä tukkikokoon.
Erkki Mourujärvellä, 53, on 38 vuoden kokemus metsätöistä ja puunkorjuusta. Alalle tyypillisesti hän päätyi metsäalalle isänsä opissa. Ja opit ovat olleet selkeät: metsissä töitä tehdään kuten omissakin – siten, että varmasti kehtaa kertoa hakkuut tehneensä.
Harvennuksen lopputulosta parantaa osaltaan se, että leimikko on raivattu ennakolta. Mourujärven työmaista lähes 80 prosenttia on harvennushakkuita. Metsä Groupille hän on tehnyt töitä 16 vuotta.
Nykyiset harvennusmallit antavat mahdollisuuden valita, millaisella voimakkuudella harvennus tehdään. Metsänomistaja voi vaikuttaa lopputulokseen omilla toiveillaan – maksimoidaanko harvennustulo voimakkaasti harventaen vai tehdäänkö se kevyemmin, jolloin jää enemmän kasvatettavaa puustoa.
Korjuujälkeä seurataan monella tavalla
Mourujärvi huomauttaa, että korjuujälkeä seurataan työn lomassa muutenkin kuin vain katseella. ”Koneen puomin ylettämän puoliympyrän alueelta lasketaan rungot ja mitataan läpimitta toiseksi ohuimmasta ja toiseksi paksuimmasta puusta”, Mourujärvi kertoo harvennusvoimakkuuden ja jäävän puuston läpimitan tarkastuksesta. ”Samalla katson, ettei tule runkovaurioita eikä maastoon urapainaumia. Myös ajouravälit ovat tarkkailussa.”
Hakkuun aikana kuljettaja seuraa mittalaitteiden tarkkuutta. Laitteisto arpoo seurantapölkkyjä, jotka kuljettaja mittaa mittanauhalla ja -saksilla ja vertaa tulosta moton mittatulokseen. Lisäksi kuljettaja mittaa vähintään kahden viikon välein viidentoista pölkyn koesarjan. Mittaeron ilmetessä kalibroidaan laitetta ja tehdään uusi koesarja.
Kuljettajakontrollin lisäksi Metsä Groupin paikallinen korjuun metsäasiantuntija tekee motokohtaisia seurantamittauksia. Tällä kaikella varmistetaan mittauksen paikkansapitävyys, laitteiston oikea toiminta ja hyvä korjuujälki.
Metsät kuntoon
Metsä Groupissa otettiin jokin aika sitten käyttöön uusi tapa ilmoittaa metsänomistajalle hakkuiden alkamisesta leimikolla. Kun korjuun työohjelma lähetetään hakkuukoneen tietokoneelle, lähtee samalla metsänomistajalle tekstiviestinä ennakkoilmoitus kohta aloitettavasta korjuusta. Kun hakkuut palstalla käynnistyvät, koneenkuljettaja lähettää siitä tekstiviestin.
Mourujärvi kertoo hyvin monen metsänomistajan pistäytyvän palstalla korjuuta seuraamassa, jotkut jopa useamman kerran. Suurimmat kiinnostuksen kohteet ovat korjuujälki, tukkisaanto ja katkonta.
Harvennushakkuiden tärkeyttä ei Mourujärven mielestä voi korostaa liikaa. ”Metsänomistaja tekee itselleen karhunpalveluksen lykätessään harvennusta. Kasvu ja järeytyminen pysähtyvät, metsä riukuuntuu ja luonnontuhojen riski kasvaa. Oikea-aikaisella harvennuksella turvataan tulevaisuuden tukkisaanto. Niin, ja tuleehan harvennuksesta tulojakin, niin metsänomistajille kuin meille yrittäjille. Pidetään siis pyörät pyörimässä!”