Monipuolinen viljelykasvivalikoima tavoitteeksi hyvän sään aikana
Tänäkin keväänä viljelijät ovat joutuneet pohtimaan, kylvääkö samaa kasvia kun aikaisempina vuosina. Houkutus yksipuoliseen viljelyyn on suuri, sillä yksinkertaisuus on valttia käytännön töissä. Yhteen tai harvoihin kasvilajeihin keskittyminen on helpottanut suunnittelua, karsinut työkustannuksia, ja edellisen vuoden hyväksi opituista käytännöistä on ollut hyötyä. Vuonna 2008 kevätkylvöisillä viljoilla oli ennätyksellisesti yli viisikymmentä prosenttia koko Suomen peltoalasta. Mutta miten on asian laita tulevaisuudessa? SATOA USEAAN LAARIIN – Omalle tilalle soveltuvien uusien kasvien viljelyä kannattaa harjoitella hyvän sään aikana. Pitkän ajan viljelystrategioissa kannattaa huomioida ilmaston lämpenemiseen liittyvät muutokset, kuten kevätkuivuuden voimistuminen, syyssateiden lisääntyminen ja sään yllätyksellisyys. Sadon tuottaminen yhteen laariin ei ole jatkossa kestävällä pohjalla, korostaa erikoistutkija Marjo Keskitalo MTT:stä. Viljelijä voi miettiä, ovatko hänen peltojensa kasvilajit samantyyppisiä, keskittyykö kylvö pelkästään kevääseen tai syksyyn ja löytyykö tilalta resursseja kasvivalikoiman monipuolistamiseen. – Erikoistuneilla tiloilla koneita ja laitteita ei välttämättä ole kuin tietyn tyyppisten kasvilajien tarpeisiin. Myös tiedollisesta ja taidollisesta pääomasta eli omasta osaamisesta erilaisten kasvien viljelyssä kannattaa huolehtia. MONISOPU ETSII HYÖTYJÄ VILJELYKIERROISTA Mutta miten monipuolisesta viljelystä saadaan mahdollisimman paljon irti vaihtelevissa tuotanto-oloissa? Parhaimmillaan oikeantyyppisiä kasveja vuorottelemalla saadaan samoilla lannoite- ja kasvinsuojelukustannuksilla sadonlisäystä verrattuna yksipuoliseen viljelyyn. Tänä vuonna MTT:ssä alkoi Monipuolisella viljelykasvilajistolla kestävyyttä ja satoa muuttuvissa tuotanto-oloissa -kärkihanke (MONISOPU), jossa selvitetään kasvien välisiä vuorovaikutussuhteita ja sitä, miten viljelykierroissa kasvien erityispiirteet saadaan hyötykäyttöön. Hanke ottaa huomioon muuttuvan ilmaston haasteet pitkällä tähtäimellä. Kasveja oikein vuorottelemalla voidaan samoilla tuotantopanoksilla saada enemmän tulosta. Erilaisia kasveja viljelemällä varmistetaan se, ettei epäedullinen sää vaaranna kaikkien tilalla viljeltävien kasvien satoa. Samalla pellon käyttö monipuolistuu, mikä rikastuttaa koko peltoluonnon kasvi- ja eläinkirjoa. MTT:n tutkija Marja Jallin mukaan oikean tyyppiseen viljelykiertoon kannattaa panostaa. – Esimerkiksi vehnän viljely samalla lohkolla vain joka neljäs vuosi, ja monokulttuurin rikkominen ohralla, rypsillä tai herneellä on lisännyt kevätvehnän satoa jopa kaksikymmentä prosenttia. Viljelijälle hyödyt näkyvät myös kustannusten säästönä, kun kasvinsuojelutarve vähenee. Tänään, kansainvälisenä biodiversiteettipäivänä, Marjo Keskitalo muistuttaa, että monipuolinen ja erityyppisten peltokasvien viljely luo kestävän pohjan maataloustuotannolle. Myös kuluttajalla on tässä oma vastuunsa. – Mitä monipuolisemmin käytämme kotimaisia elintarvikkeita ja nyt myös peltobioenergiaa, sitä paremmat mahdollisuudet meillä on nauttia monipuolisesta ja eliörikkaasta ympäristöstä myös tulevaisuuden muuttuvissa tuotanto-oloissa. MONISOPU-hanke kuuluu MTT:n Muuttuva ilmasto ja maatalous -tutkimusohjelmaan. Tutkimusohjelman tavoitteena on hyödyntää kestävällä tavalla muuttuvan ilmaston mukanaan tuomia mahdollisuuksia maa- ja puutarhataloudelle ja vähentää ilmastonmuutokseen liittyviä riskejä tuotannolle sekä pyrkiä hillitsemään ilmastonmuutosta. Tutustu tutkimusohjelmaan MTT:n uusilla www-sivuilla: www.mtt.fi