Tutkittua: ITSE TEHTY HILLO MAISTUU SUOMALAISILLE
![](https://mb.cision.com/Public/MigratedWpy/84523/581293/867c356f168ac2df_400x400ar.jpg)
Marja-aika alkaa olla parhaimmillaan. Ensimmäiset mansikat saatiin jo juhannuspöytään, mutta mansikkahillon paras tekoaika on vasta lähiviikkoina varsinaisen pääsatokauden alkaessa. Ja kyllä kotona itse tehty hillo suomalaisille maistuu. Tämän vahvistaa Taloustutkimuksella tammikuussa 2008 teetetty tutkimus, jonka mukaan kolme viidestä suomalaisesta suosii kotona tehtyä hilloa verrattuna kaupasta ostettuun. Itse tehdyn hillon valmistuksessa käytetään nykyisin valtaosin valmista hillosokeria, perinteistä sokeria käyttää ainoastaan joka kolmas.
Suomi on maailman parhaita marjamaita, ja huononakin vuonna luonnonmarjoja kypsyy noin sata kiloa jokaista suomalaista kohden. Puutarhasta saatavan marjasadon lisäksi marjastamassa käydään edelleen, sillä yli puolet Suomen Sokeri Oy:n Taloustutkimuksella teettäneeseen tutkimukseen vastanneesta 1012 suomalaisesta kertoo käyvänsä marjametsässä ainakin kerran vuodessa. Tavallisinta marjastaminen on yli 55-vuotiaille, Itä-Suomen, Oulun ja Lapin lääneissä asuville. Joka neljäs kertoo säilövänsä puutarhasta ja luonnosta kerättyjä marjoja hilloiksi, marmeladiksi ja hyytelöksi ja yhtä moni keittämällä tai höyrystämällä mehuiksi. Hedelmäpektiiniä sisältävää hillosokeria käytetään yhä enemmän, vastaajien mukaan tuotteen etuja ovat muun muassa helppokäyttöisyys ja hillon parempi säilyvyys. Hilloja ja hyytelöitä voisi syntyä enemmänkin, mikäli kotona olisi nykyistä enemmän tilaa valmiiden tuotteiden säilyttämiseen.
Talvella marjat syödään hilloina ja pakasteena
Jotta hilloiksi ja marmeladeiksi valmistetut aarteet säilyvät pitkälle talveen, on hilloja pilaavien homeiden ja muiden mikrobien kasvu estettävä. Tässä sokerilla on tärkeä rooli, sillä se parantaa säilyvyyttä sitomalla marjojen sisältämää vettä, jota hilloja pilaavat homeet tarvitsevat kasvuunsa. Sokerin säilövä ominaisuus tunnetaan hyvin, sillä tutkimuksen mukaan kolme neljästä vastaajasta tietää, että sokeri parantaa marjojen säilyvyyttä. Pakastettaessa marjojen säilyvyyttä parantavaan vaikutukseen uskoo yli puolet vastaajista. Myös sokerin muut tehtävät säilönnässä tunnetaan melko hyvin. Yli joka toisen vastaajan mielestä sokeri korostaa marjojen ja hedelmien omaa makua ja auttaa säilyttämään marjojen värin pidempään.
Suomalaiset osaavat arvostaa C-vitamiinipitoisia luonnonaarteita, jotka tarjoavat tarvittavia vitamiineja talven pimeinä aikoina. Talven aikana luonnonaarteista nautitaan hillojen lisäksi myös pakasteena. Pakastemarjoja käytetään eniten jälkiruokiin tai sitten niitä syödään sellaisenaan. Viikoittain pakastemarjoja käyttää 42 prosenttia talouksista. Etenkin lapsiperheissä marjoja käytetään paljon myös leivontaan. Tutkimukseen vastanneista 70 prosenttia kertoi säilövänsä marjoja pakastamalla. Eniten viime vuonna on pakastettu mansikoita ja mustikoita, seuraavaksi eniten puolukoita ja vadelmia.
LIITE
FAKTAA SOKERISTA
Sokeria syntyy luonnossa kaikissa vihreissä kasveissa. Kaupassa myytävä sokeri on erotettu sokerijuurikkaasta tai sokeriruo’osta. Sokerilla on makeuttamisen lisäksi monia muitakin tehtäviä keittiössä. Sokeri paitsi säilöö, myös nostattaa hiivataikinat ja tekee kakuista kuohkeita, antaa väriä ja aromia sekä pyöristää makuja. Laajasta sokerivalikoimasta löydät käyttöösi sopivat vaihtoehdot, tässä säilöntään sopivia:
Säilöntäsokerit
Hillosokeri on kehitetty helpottamaan kotihillon valmistusta. Jo 20 vuotta markkinoilla olleen hillosokerin avulla on helppoa ja nopeaa valmistaa sopivan sakeaa ja hyvin säilyvää hilloa. Hillosokeri on riittoisaa, koska sitä tarvitaan hillottaessa vähemmän kuin tavallista sokeria. Tuote sisältää kidesokerin lisäksi muun muassa kasvipohjaista hedelmäpektiiniä, joka antaa hillolle kiinteän rakenteen. Hillosokerin säilöntäaineena on kaliumsorbaatti, jota on luonnostaan esimerkiksi pihlajanmarjoissa.
Hillo-marmeladisokerilla syntyy hillo, joka on kiinteämpää, hedelmäisempää ja vähemmän makeaa kuin perinteinen hillo ja siksi omiaan myös mm. paahtoleivän kanssa tai liharuokien seurana. Raaka-aineiksi sopivat niin kesän marjat ja hedelmät samoin kuin kauden vihannekset. Hillon/marmeladin keittoaika on vain joitakin minuutteja. Hillo-marmeladisokeri sisältää sokerin lisäksi hedelmäpektiiniä, joka antaa hillolle/marmeladille kiinteyttä. Tuotteen kaliumsorbaatti parantaa hillon säilyvyyttä ja on tarpeen erityisesti vähemmän sokeria sisältävissä hilloissa ja marmeladeissa. Hillo-marmeladisokerilla ohjeen mukaan valmistettu hillo sisältää lisättyä sokeria vain 25 %.
Taloussokeri on säilönnän yleissokeri, joka sopii kaikkeen säilöntään, mehuista hyytelöihin.
Siro erikoishieno sokeri on pienikiteinen erikoissokeri, joka on omiaan marjojen pakastuksessa. Pienet sokerikiteet sulavat nopeasti marjojen pinnalla.
Myös tumma ruokokidesokeri sopii säilöntään. Sitä käytetään Taloussokerin tavoin.
LIITE
Kerää kesän marjat talteen ja tee itse hilloa, marmeladia tai chutneya - se on helpompaa kuin uskotkaan:
Makoisa lettuhillo
1 kg (2 l) mansikoita
½ dl vettä
½ sitruunan mehu
500 g (6 dl) Dansukker Hillosokeria
1 vaniljatanko
Pane puhdistetut mansikat, vesi ja sitruunamehu kattilaan. Kuumenna, kunnes alkaa muodostua höyryä. Lisää Hillosokeri. Halkaise vaniljatanko, raaputa siemenet irti ja lisää ne sekä vaniljatangon puolikkaat kattilaan. Keitä hilloa miedolla lämmöllä silloin tällöin ravistellen noin 10 minuuttia. Ota kattila liedeltä, anna jäähtyä puolisen tuntia ja poista vaniljatangon puolikkaat. Jaa hillo puhtaisiin, kuumennettuihin tölkkeihin, sulje ja säilytä viileässä.
Mansikka-vadelmahillo
600 g (n. 1,2 l) mansikoita
400 g (n. 0,8 l) vadelmia
0,5 dl vettä
500 g (6 dl) Dansukker Hillosokeria tai 1 pkt Dansukker Hillo-marmeladisokeria
2 tl Dansukker Vaniljasokeria
Puhdista marjat, paloittele mansikat. Laita marjat ja vesi kattilaan. Kuumenna, kunnes muodostuu höyryä. Sekoita Hillosokeri joukkoon. Kuumenna kiehuvaksi ja keitä 5-10 minuuttia, ravista kattilaa välillä. Lisää Vaniljasokeri. Jäähdytä vartti, kuori vaahto ja purkita hillo puhtaisiin kuumennettuihin purkkeihin. Säilytä viileässä.
Karviaishilloke
1 kg karviaisia
2–3 dl vettä, viiniä tai siideriä
1 pkt (330 g) Dansukker Hillo-marmeladisokeria
Kaada karviaiset lävikköön ja huuhtele ne kylmällä vedellä. Poista marjojen rangat saksilla leikaten ja pane karviaiset, neste ja Hillo-marmeladisokeri kattilaan. Kuumenna kiehuvaksi ja keitä 10–15 minuuttia. Sekoita hilloa pari kertaa keittämisen aikana. Jäähdytä vartti ja purkita. Säilytä jääkaapissa. Tarjoa esimerkiksi vaniljajäätelön kanssa.
Viinimarjachutney
500 g punaisia viinimarjoja riivittynä
pala tuoretta inkivääriä
2 valkosipulinkynttä
1 kanelitanko
1/2 tl suolaa
1/2 tl rouhittua musta- tai valkopippuria
1/2 tl kuminaa
1/2–3/4 pkt (à 330 g)Dansukker Hillo-marmeladisokeria
1 dl valkoista balsamiviinietikkaa
Pane viinimarjat kattilaan. Kuori ja raasta inkivääri ja valkosipulinkynnet ja lisää ne, mausteet, Hillo-marmeladisokeri ja balsamiviinietikka kattilaan. Kuumenna kiehuvaksi ja keitä 10 minuuttia. Jäähdytä vartti ja purkita. Säilytä jääkaapissa. Tarjoa liha- ja grilliruokien kanssa.
Omena-kanelihillo uunissa
1 kg omenoita
2–3 kanelitankoa
1 pkt (330 g) Dansukker Hillo-marmeladisokeria
1 dl vettä tai omenamehua
Kuori ja paloittele omenat. Sekoita palat, kanelitangot, Hillo-marmeladisokeri ja neste uunivuoassa. Peitä foliolla tai kannella. Kypsennä 200 asteisessa uunissa 60–70 minuuttia. Sekoita 1–2 kertaa kypsymisen aikana. Jäähdytä vartti, poista kanelitangot ja purkita. Säilytä jääkaapissa. Halutessasi täysin sileän omenahillon pyöräytä kiehuvan kuuma hillo monitoimikoneessa.
.