Turkisten myyntikaudesta odotetaan hyvää – Kiinan-viennin sujuminen ja kylmät säät kuitenkin tarpeen
Turkistuottajat Oyj:n tänään julkistama, myyntikautta 2006/2007 koskeva markkinakatsaus ennakoi turkisten hyvän kysynnän jatkuvan erityisesti Venäjällä ja Kiinassa.
- Edellytyksenä kuitenkin on, että nahkojen Kiinan-vienti sujuu ongelmitta. Turkiskaupalla on nyt syytä uskoa tähän, koska Kiinan hallitus on – ainakin toistaiseksi – poistanut turkisnahat listalta, jolla olevien muiden Kiinaan jatkojalostettaviksi tuotavien raaka-aineiden maahantuontimääräyksiä entisestään kiristetään, yhtiön toimitusjohtaja Pirkko Rantanen-Kervinen sanoo yhtiön asiakastuottajille tarkoitetussa markkinatietoiskussa Kortesjärvellä tänään kello 19. Petolahdessa ruotsinkielisille asiakastuottajille luennoi yhtiön markkinointijohtaja Pertti Fallenius.
- Muutoksen jälkeen kauden avaus ei ole vaakalaudalla kuten vielä viikko sitten pelättiin. Kiinahan kuitenkin edelleen perii lopullisesti maahan tuotavista minkinnahoista 15, ketunnahoista 20 prosentin tuontitullit. Siksi vaatimus siitä, että Kiina asteittain poistaa tullit kokonaan WTO-jäsenyytensä nojalla, on edelleen ajankohtainan.
- Minkkipukineet ovat ennätyskorkeasta maailmanmarkkinahinnasta johtuen kalliimpia kuin koskaan. Vaikka muotipukine on keveä ja soveltuu leutoihin säihin, varsinkin Kiinassa vähittäismyynti tarvitsee kylmiä säitä käynnistyäkseen kunnolla, Rantanen-Kervinen muistuttaa.
Minkinnahkojen hintataso ylikuumeni syyskuussa, mutta kaupan odotetaan käyvän kesäkuussa vallinneella tasolla. Asiakkaiden laatuvaatimukset ovat entisestään lisääntyneet. Ehdottomana vaatimuksena on, että minkinnahan peitinkarva on joko lyhyt tai keskipitkä ja että pohjavilla on tiivis. Kaikki värityypit ovat haluttuja, ja hintaeron odotetaan kaventuvan muunnosten ja muiden värityyppien välillä.
Ketunnahkamarkkinat ovat muuttuneet. Kiina on menettämässä ykkösasemansa ostajana Venäjälle, jossa myös muokkaus- ja valmistuskapasiteetti ovat kasvussa. Siniketun mahdollisuuksia parantavat uusien Saga-tekniikoiden läpimurto muokkauksessa ja valmistuksessa, Venäjän lisääntynyt kysyntä ja siniketunnahkojen edullinen hinta. Miinusmerkkisiä tekijöitä ovat Kiinan lisääntyvä oma tuotanto, joka hupunreunuksissa ja hihansuissa korvaa Saga-ketunnahat sekä runsaan kaupallisen käytön vuoksi heikentynyt imago. Hopeaketun, varsinkin naalipohjaisten muunnoskettujen ja suomensupin näkymät ovat hyvät, ja siniketun muunnoksen vaalean blue shadow-ketun hintataso saattaa nousta tuotannon pienentymisen ja parantuneen kysynnän vuoksi.
Muoti suosii entistä monivivahteisempaa turkisten käyttöä. Turkispukine jatkaa uudistumistaan, ja somisteiden ja oheistuotteiden kirjo ulottuu näyttävistä kauluksista kenkien koristeisiin. Pitkien minkkiturkkien osuus mallistoissa on selvästi vähentynyt, ja jakut ja ¾-mittaiset takit ovat tulleet niiden tilalle. Ketunnahkojen käyttötarkoitukset ovat laventuneet siten, että somisteiden lisäksi tarjolla on runsaasti uusin Saga-tekniikoin toteutettuja jakkuja. Vaikka Venäjä ja Kiina ovat suunnannäyttäjän roolissa raaka-ainemarkkinoilla, muotimaailma huippusuunnittelijoineen on edelleen Euroopassa ja Yhdysvalloissa, ja katumuodin viimeiset villitykset haetaan niistä.
Alkavalla myyntikaudella turkisten alkuperä korostuu entisestään. Varsinkin somistekaupassa, joka ulottuu putiikeista suuriin tavarataloketjuihin, nahkojen alkuperän jäljitettävyys on tärkeämpää kuin kenties koskaan aikaisemmin. Turkistuottajat Oyj toimii aktiivisesti Saga-merkin tunnettuuden parantamiseksi ja myös merkin kopioimisen vaikeuttamiseksi.
- Suomalaisten turkiseläinten kasvattajien oma sertifiointiohjelma yhdistettynä Saga-merkkiin on ainoa tapa kilpailla Kiinan tuotantoa vastaan, Rantanen-Kervinen sanoo. Hän muistuttaa, että yhtiön bonusohjelma kohdennetaan alkavalla myyntikaudella jo sertifioituihin tai sertfioinnin aloittaviin turkistiloihin, joille maksetaan 0,20 euroa bonusta jokaisesta Turkistuottajat Oyj:n kautta myydystä ketunnahasta.