Onko työpaikan äänekkäin aina sosiaalisesti taitavin?
![](https://mb.cision.com/Public/MigratedWpy/91719/9035326/90f3f4f06aaabe1d_400x400ar.jpg)
Sosiaalisuutta pidetään perinteisesti ”hyvän ihmisen” merkkinä, mutta onko sosiaalisuutta se,
että ihminen on aina seuran keskipiste, ottaa tilan ja työntää muut syrjään. Professori Liisa
Keltikangas-Järvisen tänään julkistettava uutuuskirja Sosiaalisuus ja sosiaaliset taidot (WSOY)
syventää ymmärrystä aiheesta ja selventää sosiaalisuuden ja sosiaalisten taitojen eroja.
Sosiaalisuus on synnynnäinen temperamenttipiirre, joka liittyy haluun olla ihmisten kanssa. Sosiaaliset taidot
taas ovat opittuja ja tarkoittavat kykyä olla muiden kanssa. Sosiaaliset taidot eivät vaadi pohjakseen mitään
tiettyä temperamenttia. Ujolla ihmisellä voi olla erinomaiset sosiaaliset taidot, ja ujous liittyy empatiaan ja
herkkyyteen ymmärtää toisia ihmisiä.
”Yhteiskunnassa on monia kuplia, jotka pelkällä olemassaolollaan saavat tietyillä ominaisuuksilla varustetut
ihmiset tuntemaan itsensä huonoiksi. Kun puhutaan erilaisuuden ymmärtämisestä, vedotaan usein
suvaitsevaisuuteen. Suvaitsevaisuuden odotus kuitenkin sisältää ajatuksen, että asiassa on jotain, jota tulisi
suvaita. Ei kukaan pyydä suvaitsemaan hienoja, hyviä ja tavoiteltavia asioita. Suvaitsevaisuutta ei silloin
tarvita, kun oikeasti ymmärretään ihmisten erilaisuus.”
Sosiaalisten taitojen kääntöpuoli on aggressiivisuus. Keltikangas-Järvinen kertoo, miten aggressiivinen
käytös kehittyy ja miten sen kehittyminen estetään kasvatuksella. Ihmissuhteiden ja työelämän vaikeimpiin
ongelmiin kuuluu narsismi, josta ei niinkään kärsi narsistinen ihminen itse vaan ympäristö. Narsismi liittyy
aggressiiviseen käytökseen; kirjassa tarkastellaan sen vaikutuksia ihmisen eri kehitysvaiheissa lapsuuden
päiväkotikokemuksista työpaikoille.
Liisa Keltikangas-Järvinen on suomalaisen temperamenttitutkimuksen uranuurtaja ja arvostettu
tietokirjailija. Hän on julkaissut tietokirjoja vuodesta 1979 lähtien ja käsitellyt teoksissaan itsetuntoa, lasten
aggressiivisuutta ja temperamentin vaikutuksia mm. ihmisen yksilöllisyyteen, koulumenestykseen ja
elämänhallintaan. Keltikangas-Järvinen on Helsingin yliopiston psykologian professori. Hänet valittiin
Vuoden professoriksi 2008.
Lisätietoja ja haastattelupyynnöt
WSOY, Tarja Virolainen, puh. 040 187 0939, tarja.virolainen@wsoy.fi
Arvostelukappalepyynnöt
WSOY, Inker-Maaria Nieminen, puh. 040 182 5305, inker-maaria.nieminen@wsoy.fi