Tiikereiden määrä merkittävässä kasvussa Nepalissa
Nepalin valtion tänään julkaiseman tiedon mukaan tiikereiden määrä on kasvanut Nepalissa noin kahteensataan yksilöön. Alkuvuodesta toteutettu kartoitus osoittaa, että maan tiikerikanta on kasvanut 63 prosenttia vuodesta 2009. Maailmanlaajuisesti tiikereiden määrä on kuitenkin vähentynyt 97 prosenttia viimeisen sadan vuoden aikana ja laji on erittäin uhanalainen.
Alkuvuodesta toteutetussa tutkimuksessa tiikereitä kartoitettiin Terai Arcin alueelta, joka kattaa 15 suojelualuetta Nepalissa ja Intiassa. Viisi kuukautta kestäneessä kartoituksessa havaittiin, että kannan kasvun lisäksi tiikerit ovat myös palanneet vanhalle elinalueelleen Banken kansallispuistoon.
Nepalin tiikerikannan kasvua selittää lajin vuosia jatkunut suojelu, koventuneet vankeustuomiot salametsästäjille ja eläinten laittomaan kauppaan sekaantuneille. Tiikereiden ja Nepalin muiden uhanalaisten lajien suojelua on parannettu myös tehostamalla kansallispuistojen vartiointia. Lisäksi puistohenkilökunnan määrää on nostettu, ja heille on tarjottu entistä parempaa koulutusta salametsästyksen havaitsemiseksi.
”Tiikerikannan kasvu on hieno saavutus. WWF Suomi on tehnyt työtä Terai Arcin alueella jo kymmenen vuotta ja olemme ponnistelleet tiikereiden pelastamiseksi. Kannan kasvu on hyvä esimerkki siitä, että maailman tiikereiden määrän kaksinkertaistaminen on mahdollista, jos eri tahot työskentelevät ahkerasti tiikereiden suojelun edistämiseksi”, sanoo WWF Suomen pääsihteeri Liisa Rohweder.
Salametsästyksen kitkemiseksi Nepalissa WWF Suomi muun muassa tukee paikallisten kyläläisten perustamien salametsästyksen vastaisten partioiden toimintaa ja kouluttaa paikallisia ihmisten ja eläinten välisten konfliktien ehkäisemiseen.
”Nepalissa on halua ja ymmärrystä säilyttää ainutlaatuiset kissapedot. Voimme ottaa sieltä oppia myös Suomeen. Nepalissa petoeläimet tappavat karjaa ja käyvät ihmistenkin kimppuun toisin kuin oma suuri kissapetomme ilves. Se on ihmisen kannalta harmiton, sen aiheuttamat taloudelliset vahingot ovat erittäin vähäisiä ja WWF Suomen teettämän kyselyn mukaan ihmiset suhtautuvat ilvekseen suopeasti. Silti maa- ja metsätalousministeriö haluaa vähentää lajin kantaa erittäin isolla metsästyskiintiöllä”, Rohweder sanoo.
Tänään vietettävä kansainvälinen tiikeripäivä nostaa esille tiikereiden ahdingon. Maailman suurinta kissapetoa uhkaa elinalueiden häviäminen ja pirstoutuminen sekä salametsästys. Sen yhdeksästä alalajista kolme on jo kuollut sukupuuttoon. Päivä perustettiin vuonna 2010 Pietarissa pidetyssä kokouksessa, jossa kolmetoista ”tiikerivaltioita” asetti tavoitteekseen kaksinkertaistaa tiikereiden määrän vuoteen 2020 mennessä.
Suomen ulkoasiainministeriö rahoittaa WWF Suomen kenttähankkeita Nepalissa.
Lisätietoja:
Pääsihteeri Liisa Rohweder, WWF Suomi, puh. 040 840 74 61
WWF Suomen Think if Laboratories -tutkimusyrityksellä maaliskuussa teettämä kysely ilveksestä:
Suomalaisten suhtautuminen ilvekseen: http://www.wwf.fi/mediabank/4331.pdf
Suomalaisten näkemykset ilveksen kannanhoidosta: http://www.wwf.fi/mediabank/4332.pdf