Lärarna måste få mer tid att kvalitetssäkra och utveckla undervisningen
Skolverket publicerar idag en undersökning om grundskollärares arbetsuppgifter och arbetstid. Studien visar att lärarna arbetar över 48 timmar per vecka och att lärarna ägnar relativt mycket tid till pålagor som inte har koppling till undervisningen. Lärarnas Riksförbunds slutsatser av detta bekräftar en välkänd trend: att lärarna är en hårt pressad yrkesgrupp som åläggs mer och mer arbetsuppgifter under sin arbetsdag.
- Det Skolverket belyser i sin undersökning är i huvudsak frågor som ligger på arbetsmarknadens parter att lösa. Men studien visar med all önskvärd tydlighet att arbetsuppgifterna blir fler och arbetsbördan tyngre, precis som vi länge påtalat, säger Metta Fjelkner ordförande i Lärarnas Riksförbund.
Skolverket uppger att en lärare ägnar 34 procent av sin arbetstid till undervisning, men det ger en missvisande bild, menar Metta F´jelkner.
- Lärarna ska i första hand använda tiden till det som gynnar elevernas kunskapsutveckling. Skolverket missar i sin rapport att undervisningen inte bara innebär själva tiden i klassrummet, men också all tid före och efter lektionen. Det vill säga det är väldigt smalspårigt att prata om undervisningstid på det sätt Skolverket gör. Det ger en missvisande och rentav felaktig bild av det som är undervisningstid, säger Metta Fjelkner.
Planera undervisningstiden som i Finland
Finland, som ofta lyfts upp som framgångsexempel när det gäller skolan, har en något lägre undervisningstid, men betydligt mer tid till planering och utvärdering av undervisningstiden. Det behöver alltså inte vara så att undervisningstiden behöver utökas, för att få upp studieresultaten - tvärt om är det viktiga att just planera och efterarbeta, menar Lärarnas Riksförbund.
Studien visar att en genomsnittlig heltidsarbetande grundskollärare ägnar sig åt arbetsrelaterade uppgifter om 9 timmar och 40 minuter per dag, det vill säga över 48 timmar per vecka. Till detta ska läggas de i genomsnitt 1-2 timmars helgarbete som lärarna uppger att de utför.
- Parterna har ett synnerligen stort ansvar att skapa ett system som optimerar tidsplaneringen för lärarna så att elevresultaten kan blir bättre. Lärarna används i dag för icke kvalificerade arbetsuppgifter. Schemaläggningen i grundskolan måste ta hänsyn till lärarnas arbetstid så att planeringen av lektioner kan prioriteras i större utsträckning, säger Metta Fjelkner.
För kommentarer:
Metta Fjelkner, ordförande Lärarnas Riksförbund, 070-262 27 68
För upplysningar:
Frida Ekberg, pressansvarig, Lärarnas Riksförbund, 070-273 15 55
Lärarnas Riksförbund – det akademiska förbundet för behöriga lärare och studie- och yrkesvägledare. Med snart 90 000 medlemmar är vi ett av de största förbunden inom Saco.
Lärarnas Riksförbund organiserar främst lärare i ungdomsskolan och vuxenutbildningen. Vi organiserar majoriteten av landets studie- och yrkesvägledare. Tyngdpunkten finns i gymnasiet och högstadiet, där de flesta lärarna är medlemmar i Lärarnas Riksförbund.