Avslöjar färgen hos 50 miljoner år gamla djur
En ny forskningsstudie visar att pigment, färgämnen, i utdöda djur kan bevaras i över 50 miljoner år. Trots sin höga ålder uppvisar pigmentmolekylerna stor överensstämmelse med motsvarande färgämne i nutida djur.
– Med molekylernas hjälp får vi nu en tidsmaskin som låter oss återbesöka och studera urtidsdjur med samma precisa instrument och verktyg som vi studerar nu levande djur, säger Per Uvdal, kemiprofessor vid Lunds universitet och MAX-lab.
I dag föreställer vi oss dinosaurier och andra urtidsdjur som kanske gröna eller bruna. Men hur såg de egentligen ut? Det mesta har varit rena gissningar fram till för ett par år sedan då man fann något som såg ut som spår av pigment, färgämnen, i väldigt välbevarade fjädrar från ett fossil av en liten dinosaurie. Men var det verkligen färgpigment eller något helt annat, till exempel bakterier? Ett riktig starkt stöd för bevarandet av pigmentet över geologiska tidsrymder har hittills saknats.
Nu har ett gäng forskare lyckats hitta och undersöka välbevarade pigment i ett öga från en 54 miljoner år gammal fossil fisk, funnen i Danmark. Bakom de uppseendeväckande resultaten står forskare från Lunds universitet, MAX-lab och Sveriges Tekniska Forskningsinstitut i Borås.
Forskarteamet har kunnat identifiera celldelar som är tydligt melanosomliknande. En melanosom är en så kallad organell, en celldel, och uppbyggd av ämnet melanin. Melanosomerna är det pigment som bland annat skyddar oss människor mot solstrålar. Med hjälp av hyperkänsliga mätinstrument har nu forskarteamet tydligt visat att de uråldriga melanosomerna i fiskögat inte bara ser ut som melanosomer utan att de också är uppbyggda av melanin, samma melanin som finns i nu levande djur. Mätningar visar för första gången att melaninmolekylen i fiskögat och i moderna prover har väldigt lika strukturer trots att det skiljer över 50 miljoner år i ålder mellan dem.
– Vi får nu nycklar till vilka färger djur hade som levde för många miljoner år sedan, säger Per Uvdal, professor i kemisk fysik vid Lunds universitet och MAX-lab.
Men kanske ännu viktigare, menar Uvdal, är att upptäckten visar att biomolekyler som fanns i djuret medan det ännu levde verkligen kan bevaras över enorma tidsrymder under gynnsamma förhållanden. Att detta över huvud taget skulle kunna vara möjligt är något som länge har ifrågasatts. Genom upptäckten får också tidigare spekulationer kring färgen på dinosauriernas fjäderdräkt nu för första gången en molekylärbiologisk grund att stå på.
Artikeln publiceras idag i tidskriften Nature Communications. Forskarna bakom upptäckten är Dr Johan Lindgren (Lunds universitet), Prof. Per Uvdal (MAX-lab), Prof. Peter Sjövall (SP, Borås), Prof. Dan E. Nilsson (Lunds universitet), Dr. Anders Engdahl (MAX-lab), Dr. Bo Pagh Schultz (Salling museum) och Prof. Volker Thiel (Göttingens universitet).
För mer information, kontakta:
Dr Johan Lindgren
Tel. 0768-54 14 91, johan.lindgren@geol.lu.se. Institutionen för geo- och ekosystemvetenskaper, Lunds universitet
Professor Per Uvdal
Tel. 0733-00 49 48, per.uvdal@chemphys.lu.se. Kemiska institutionen, Lunds universitet, samt MAX-lab
Bilder
Här kan du finna bilder och mer pressmaterial från MAX IV: http://www.maxlab.lu.se/media_press/pressresources/index.html
Om MAX IV-laboratoriet
MAX IV-laboratoriet är ett nationellt forskningslaboratorium som består av MAX-lab och MAX IV-projektet. Med MAX IV-projektet öppnas nya möjligheter för ledande forskning inom breda vetenskapsområden, bland annat inom materialvetenskap, strukturbiologi och nanoteknologi. MAX IV blir nästa generations synkrotronljusanläggning och kommer att ersätta det existerande laboratoriet, som i dag består av lagringsringarna MAX I, II och III.
www.maxlab.lu.se