Hälsobesvär vanligare bland barn som växelbor
Barn som bor växelvis hos sina föräldrar rapporterar en något högre förekomst av hälsobesvär och ett något lägre välbefinnande jämfört med barn som har sammanboende föräldrar. Det visar en doktorsavhandling vid Mittuniversitetet som undersökt familjekonstellationens betydelse för barns hälsa.
Skolbarn i åldern 11-15 år som växelbor hos sina föräldrar rapporterar i något högre grad olika hälsobesvär som exempelvis ont i magen, ont i huvudet eller svårt att sova samt ett något lägre välbefinnande.
- För att förklara skillnaderna i utfallet mellan de olika familjekonstellationerna krävs det mer forskning, den här studien förklarar inte eventuella orsakssamband, säger Åsa Carlsund, doktorand vid Avdelningen för omvårdnad.
Avhandlingens syfte har varit att studera barns mentala hälsa med fokus på familjekonstellationer, i första hand familjer som lever i växelvis boende, det vill säga när barnen bor varannan vecka hos sina föräldrar. För 20 år sedan bodde bara någon enstaka procent av barnen till separerade föräldrar växelvis med både mamman och pappan, i dag gör cirka 30 procent det.
Kommunikation mellan barn och förälder har undersökts som en påverkande faktor vad gäller barnens hälsa i olika familjetyper. Resultaten tyder på att kommunikationen mellan förälder och barn i ett växelvis boende inte nämnvärt skiljer sig jämfört med den i familjer med sammanboende föräldrar.
Avhandlingen visar också att femtonåringar som växelbor hos sina föräldrar rapporterade en något förhöjd risk för att röka och ha varit berusad jämfört med 15-åringar i familjer med sammanboende föräldrar.
- Även om studien visar på ett något sämre hälsoutfall bland barn som växelbor, så finns det förstås stora fördelar med att ha tillgång till båda föräldrarna, säger Åsa Carlsund.
I en delstudie beskriver föräldrarna sina upplevelser av första tiden av växelvis boende som omtumlande och osäker för barnen, men efter en tid upplevde föräldrarna att barnen funnit sig tillrätta. Konflikter och kommunikationsproblem hos föräldrarna beskrevs som de tydligaste negativa effekterna för barnens mentala hälsa. Överlag beskrev föräldrarna sina barn som nöjda med hur växelvis boende fungerade.
Resultaten baseras på enkätundersökningen ”Svenska skolbarns hälsovanor” där 11 000 barn i åldern 11-15 år har ingått, samt en intervjustudie med föräldrar från Jämtlands län.
Åsa Carlsund vid Mittuniversitetet, Avdelningen för omvårdnad i Östersund försvarar 13 september avhandlingen ”Childrens Mental Health - with focus on family arrangements”.
Kontakt: Åsa Carlsund, doktorand, 073-837 28 00, e-post: asa.carlsund@miun.se