Ny rapport: Höga examensåldrar sänker pensionerna
![](https://mb.cision.com/Public/608/2918489/81f103c0fbb7c6de_800x800ar.jpg)
Svenskar som studerat vid universitet eller högskola riskerar att få tusentals kronor mindre i pension än förväntat. Det visar en ny rapport från pensionsbolaget Skandia. Anledningen är att svenska studenter är bland de äldsta i hela Europa när de tar sin akademiska examen. Examensåldern är typiskt 28 år och för vissa grupper ännu högre. Det betyder att en nyexaminerad läkare behöver spara 2 000 kronor i månaden – hela arbetslivet – för att få en önskvärd pension.
När Pensionsmyndigheten gör sina så kallade typfallsberäkningar utgår den från att svenskarna i snitt börjar jobba när de är 23 år. Men för stora grupper akademiker är ett så tidigt inträde i jobb i stort sett omöjligt. I den nya rapporten ”Akademikernotan – sen examen sänker pensionerna” har Skandia undersökt hur de sena examensåldrarna påverkar många svenskars framtida pensioner.
– Att många studenter i Sverige tar så sen examen gör att pensionerna riskerar att bli en besvikelse för stora grupper av akademiker. Att bara försöka höja pensionsåldern så som politikerna nu gjort är ett alltför ensidigt fokus. Politikerna behöver också prioritera förutsättningarna för att få fler unga att gå klart sin utbildning snabbare, säger Mattias Munter, pensionsekonom på Skandia.
Tidig examen innebär halverat sparande
Rapporten visar att den som studerat klart tidigt kan det räcka med att spara hälften så mycket som om man tagit examen vid den typiska examensåldern. En person med lärarexamen som studerar klart så snabbt det bara går behöver spara 700 kr i månaden genom hela arbetslivet – för att nå en pension om 80 procent av slutlönen. En lärare som tar sin examen vid en mer typisk examensålder, 28 år, behöver istället spara 1 300 kr i månaden. Rapporten pekar också på att ett arbete vid sidan av studierna kan mildra effekten.
– Tar man många år på sig att plugga färdigt, som många gör idag, behöver man spara ungefär dubbelt så mycket mer än om man studerat och tagit sin examen direkt efter gymnasiet. Är man akademiker och har börjat jobba sent är mitt råd att se över sin tjänstepension och komma igång med ett eget pensionssparande, fortsätter Mattias Munter.
Ta del av hela rapporten med räkneexempel för sex olika yrkeskategorier här.
På tisdag den 1 oktober bjuder Skandia in till seminarium där rapporten kommer att presenteras och där bland andra Matilda Ernkrans (S), minister för högre utbildning, kommer att medverka. Anmälan till seminariet sker här.
Tillhörande räkneexempel:
Typisk examensålder för studenter i olika utbildningar (läsåret 2016/17) | ||
Kvinnor | Män | |
Civilingenjörsstudenter | 26 | 27 |
Juriststudenter | 27 | 27 |
Socionomstudenter | 27 | 28 |
Läkarstudenter | 28 | 28 |
Sjuksköterskestudenter | 27 | 29 |
Lärarstudenter | 28 | 28 |
Månatligt sparande (kronor) sedan 2019 för att nå 80 procent pension som andel av slutlön (69 år pensionsålder) | |||
Scenario 1: Studenter som tar examen tidigast bland sina årskullar | Scenario 2: Typisk examensålder | Scenario 3: Tidig examensålder och arbete vid sidan av studierna | |
Civilingenjörsstudenter | 1000 | 1550 | 1400 |
Juriststudenter | 800 | 1450 | 1200 |
Socionomstudenter | 550 | 1300 | 900 |
Läkarstudenter | 1050 | 2000 | 1700 |
Sjuksköterskestudenter | 400 | 1200 | 650 |
Lärarstudenter | 700 | 1300 | 950 |
Så här har vi räknat:
Traditionellt har etableringsåldern på arbetsmarknaden för högskolestudenter beräknats som året då tre fjärdedelar av gruppen förvärvsarbetar. Måttet beräknades tidigare av SCB och har senast uppdaterats av Svenskt Näringsliv. I denna studie mäter vi examensåldern utifrån åldersfördelningen bland elever som utexamineras på samma sätt. Det första steget i beräkningen är att studera åldern för samtliga som tog examen, för en given utbildning, under ett studieår. Det andra steget är att räkna bort personer äldre än 35 då de antas ha skolat om sig under arbetslivets gång. Åldersfördelningen bland den grupp som kvarstår studeras, för att finna den ålder vid och under vilken minst 75 procent av studenterna tog examen. Ett enkelt exempel är att fyra individer examineras från en utbildning under ett studieår, med åldrarna 22, 24, 26 och 28 år. I så fall är examensåldern 26 år, då 75 procent av individerna var maximalt 26 år gamla när de tog ut examen.
Samtliga beräkningar är försiktigt genomförda, då de utgår ifrån att individerna etablerar sig på arbetsmarknaden samma år som de tar examen. I praktiken kan arbetsmarknadsetablering ofta ske något år senare.
Utgångspunkten i samtliga typfall är att individerna började arbeta 2017. Födelseåret sätts utifrån den typiska åldern för utexaminering läsåret 2016/2017. I beräkningarna har pensionsåldern satts till 69 år. Real tillväxt i löner har satts till 1,0 procent och real fondavkastning till 3,1 procent.
Läs mer om vår metodik i den bifogade fullständiga rapporten.
För ytterligare information:
Carl Otto Berg, presskontakt, 0708-339052
carl.otto.berg@skandia.se
Pressrum inklusive foton finns på Skandia.se.
Om Skandia
Skandia är ett pensionsbolag som erbjuder tjänstepension med förebyggande hälsoförsäkring för att du ska kunna bygga grunden till en trygg pension och vara frisk på vägen dit. Vi har mer än 600 miljarder kronor under förvaltning. Vi låter pengarna jobba på ett sätt som ger bra avkastning åt våra närmare 2 miljoner kunder och samtidigt bygger vi ett bättre samhälle. Hos oss finns också en bank för bolån och sparande som möjliggör att hantera hela din ekonomi från pension till räkningar. Läs mer på www.skandia.se