Svenska storbanker i dagsläget finansiellt starka
De svenska storbankerna är i dagsläget finansiellt starka, men de behöver mer motståndskraft på sikt. Den ekonomiska utvecklingen i euroområdet utgör den största risken för den finansiella stabiliteten i Sverige. Storbankerna har god motståndskraft mot sämre utveckling på kort sikt, men det finns sårbarheter i det svenska banksystemets struktur som kan påverka den finansiella stabiliteten negativt på längre sikt. Därför rekommenderar Riksbanken att storbankerna fortsätter att säkerställa att de har tillräckligt med kapital och likviditet samt att de förbättrar sin offentliga likviditetsrapportering. Riksbanken rekommenderar även att ramverket för referensräntan Stibor kompletteras med ett krav på oberoende uppföljning och kontroll.
De svenska storbankerna är i dagsläget finansiellt starka
De svenska storbankernas (Handelsbanken, Nordea, SEB och Swedbank) intjäning har ökat och kreditförlusterna har varit små. De har också kontinuerligt ökat sin kortfristiga likviditet och sitt kapital i enlighet med Riksbankens rekommendationer och är fortsatt väl kapitaliserade jämfört med många andra europeiska banker. Dessa faktorer har bidragit till att de har god tillgång till marknadsfinansiering både i svenska kronor och i utländsk valuta. Riksbanken bedömer därför att de svenska storbankerna i dagsläget är finansiellt starka.
Utvecklingen i euroområdet utgör den största risken för stabiliteten
Den svenska ekonomin väntas dock fortsätta att påverkas av den svaga utvecklingen i euroområdet. En långvarig recession i euroområdet med en åtföljande oro på de finansiella marknaderna kan leda till att kreditförlusterna i de svenska storbankerna ökar och att deras intjäning minskar. Dessutom kan bankerna få svårare att få tillgång till marknadsfinansiering. Om Sverige drabbas av en långvarig konjunkturförsämring kan även de svenska bostadspriserna falla. Hushållens höga skuldsättning kan då leda till att konsumtionen minskar, vilket kan påverka tillväxten och den makroekonomiska och den finansiella stabiliteten negativt. Företagen kan då få svårigheter att betala löpande utgifter, vilket riskerar att leda till ökade kreditförluster för bankerna. Riksbankens stresstester visar dock att de svenska storbankerna har god motståndskraft mot ökade kreditförluster.
Bankerna behöver mer motståndskraft på sikt
Det finns sårbarheter i det svenska banksystemets struktur som kan påverka den finansiella stabiliteten negativt på längre sikt. Banksystemet är exempelvis stort i förhållande till den svenska ekonomin och starkt sammanlänkat, vilket innebär att en finansiell kris även kan kräva statligt ingripande och därmed bli kostsam för skattebetalarna. Därför behöver bankerna mer motståndskraft på sikt. Riksbanken rekommenderar att storbankerna fortsätter att minska sina strukturella likviditetsrisker och säkerställer att de har tillräckligt med kapital för att kunna hantera eventuella framtida förluster och störningar på de finansiella marknaderna. Riksbanken rekommenderar också att storbankerna förbättrar sin offentliga likviditetsrapportering genom att redovisa sina strukturella likviditetsrisker i enlighet med definitionen i Basel III-överenskommelsen.
Krav på oberoende uppföljning av Stibor
Riksbanken konstaterar att ramverket kring referensräntan Stibor till stora delar har reformerats i enlighet med rekommendationen från hösten 2012. Det saknas dock fortfarande en tydlig och oberoende struktur för att följa upp och övervaka att ramverket efterlevs. Riksbanken rekommenderar därför att Stibor-ramverket kompletteras med ett krav på oberoende uppföljning och kontroll.
En presskonferens med riksbankschef Stefan Ingves och Mattias Persson, chef för avdelningen för finansiell stabilitet, hålls i dag klockan 11:00 på Riksbanken. För att delta måste presslegitimation eller motsvarande visas. Presskonferensen kommer att sändas direkt på Riksbankens webbplats, www.riksbank.se, där den också finns tillgänglig i efterhand.
Den finansiella stabilitetsrapporten kan laddas ned från Riksbankens webbplats eller beställas per e-post: kontorsservicecenter@riksbank.se, eller telefon 08-787 00 00. Den tryckta versionen av rapporten kommer att finnas tillgänglig från den 31 maj.
Presstjänsten, tel. 08-787 02 00