Ekonomiska analyser formar transportpolitiken
Samhällsekonomiska analyser har fått ett ökat inflytande i transportpolitiken, visar en ny avhandling från Linköpings universitet.
– Analysmetoden har en funktion att fylla i transportsektorn, men det krävs en större kritisk medvetenhet om metodens begränsningar och grundläggande idéer, säger Karin Thoresson, som nyligen disputerat på en avhandling om den samhällsekonomiska analysens roll i transportpolitiken.
Diskussionen om samhällsekonomiska analyser har ofta handlat om behovet av att utveckla metoden och att underlaget inte används som avsett i planeringen, något som tidigare forskning om planeringsprocesser har visat. Men Karin Thoresson menar att det finns anledning att även kritiskt reflektera över hur analysmetoden formar det politiska samtalet.
Hon har analyserat statliga publikationer och transportpolitiska dokument och konstaterar att samhällsekonomiska analyser är ett grundläggande beslutsunderlag för prioriteringar i transportsektorn, en slags norm för värderingen av infrastrukturens bidrag till samhället. Hon menar att metodens dominans är problematisk.
– En enda värderingsmetod kan aldrig fånga hela verkligheten. Det behövs ett mångfacetterat beslutsunderlag som utgår från olika perspektiv och inbjuder till politiska samtal, säger Karin Thoresson.
Hon menar att den samhällsekonomiska analysen vilar på antaganden om individen, välfärd och värderingar som har politisk relevans och borde diskuteras av fler än metodens experter.
– Det finns en tendens att koppla ihop samhällsekonomisk effektivitet med breda välfärdsbegrepp som ”det goda samhället”. Samtidigt vet experter på samhällsekonomiska analyser att metoden är snävare än så. Det innebär att metoden uppfattas på olika sätt i olika sammanhang: bland experter, i transportpolitiken och i planeringen.
I avhandlingsarbetet har Karin Thoresson även intervjuat regionala beslutsfattare. Hos dem finns en försiktig skepsis till den samhällsekonomiska analysen och en öppenhet för andra underlag. De framhåller den enskilde politikerns omdöme och förmågan att väga samman olika slags kunskaper och politiska hänsyn. Samtidigt har de begränsad insyn i det samhällsekonomiska underlagets innehåll.
Avhandlingen heter Att beräkna det goda samhället. Samhällsekonomiska analyser och gränslandet expertis–politik inom transportområdet och kan laddas ned på http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:liu:diva-70554. Karin Thoresson kan nås på 070-725 65 67 och karin.thoresson@liu.se.
Taggar: