Höstens ”Swedbank Economic Outlook”: Global oro medför högre krav på den ekonomiska politiken
Sedan vår aprilprognos har konjunkturpessimism och skuldkrisoro ånyo skapat stor finansiell turbulens. Även om vi bedömer att världsekonomin kan undvika en ny recession, tilltar riskerna för en sådan. Vi reviderar ned global BNP-tillväxt till 3,8 % i år, och bedömer att den förblir strax under 4 % även 2012 och 2013, eftersom västvärlden fortsätter sin skuldsanering med betydande negativa effekter på efterfrågan och arbetsmarknader.
Den svenska ekonomin växte snabbare första halvåret i år än vi förväntade i april. BNP-uppgången drevs främst av exporten och investeringarna, medan hushållen blev mer försiktiga i ljuset av högre energipriser och räntekostnader. Arbetsmarknaden förbättrades, men nedgången i arbetslösheten avtog trots viss arbetskraftsbrist vilket indikerar en fortsatt hög strukturarbetslöshet.
Vi har reviderat upp BNP-tillväxten för 2011 till 4,3 % (4,0 %), men aktiviteten förutses nu dämpas under andra halvåret. Under 2012 påverkas Sverige negativt av en svagare utländsk efterfrågan, som även håller tillbaka investeringarna, samtidigt som hushållen alltjämt behåller sin försiktiga inställning. BNP-tillväxten sjunker till 2,2 % (2,6 %), innan den stiger marginellt till 2,3 % 2013.
- Sveriges ekonomi muterar från tiger till pålitlig bondkatt, konstaterar Cecilia Hermansson, Swedbanks chefekonom, eftersom BNP- tillväxten – trots den globala oron – om än lägre ändå blir hygglig och brett förankrad. Den största prognosrisken är global, men husmarknaden och hushållens skuldsättning är alltjämt betydande inhemska risker, som dock mildras av att Riksbanken sannolikt sänker sin räntebana.
Vi har även reviderat upp prognosen för arbetslösheten som nu väntas sjunka under 7 % först i mitten av 2013. Även om Riksbanken bedöms gå försiktigare fram med höjningar av styrräntan, så att denna uppgår till 2 %, 2,75 % och 3 % i slutet av 2011, 2012 respektive 2013, finns risk att arbetslösheten biter sig fast i avsaknad av en mer aktiv och riktad finans- och strukturpolitik.
- Vid en ny konjunkturnedgång har Sverige ett bättre utgångsläge för den ekonomiska poltiken än de flesta andra industriländer, säger Magnus Alvesson, ekonom på Swedbank. Det finns dock en risk att strävan efter ansvarsfullhet också leder till passivitet, vilket därmed kan innebära en
alltför stram finanspolitik under de kommande åren.
I de baltiska länderna har den inhemska efterfrågan börjat ta över som tillväxtmotor. Vid en ny global konjunkturnedgång kommer dock återhämtningen på nytt av sig, även om vi bedömer att BNP-fallen skulle bli mindre negativa denna gång eftersom en del av tidigare obalanser har arbetats bort.
I vårt huvudscenario växer Estland med 6,7 % i år, följt av Litauen på 6,3 % och Lettland på 4,2 %. Under 2012-2013 finns förutsättningar för en BNP-tillväxt på 3,5 - 4,7 %. De största prognosriskerna är globala, men vi oroas även av att inflationen kom tillbaka allför snabbt, att lönerna förutses växa snabbare än produktivitets-tillväxten och att obalanserna i utrikeshandeln riskerar att uppstå på nytt.
- Reformarbetet i de baltiska länderna har givit resultat, säger Cecilia Hermansson, med ökad kreditvärdighet, möjligheter att låna på de inter-nationella kapitalmarknaderna och ökat förtroende. Det gäller nu att fortsätta att förbättra ekonomiernas funktionssätt, så att konkurrenskraften kan stärkas. Lettland och Litauen önskar följa Estlands väg in i EMU 2014, men ökad global oro ställer högre krav på reformpolitiken för att målet ska kunna uppfyllas.
Läs hela rapporten i bifogad fil.
För ytterligare information:
Cecilia Hermansson, chefekonom, Swedbank, tfn 08-5859 7720
Magnus Alvesson, ekonom, Swedbank, tfn 08-58 59 3341
Jörgen Kennemar, ekonom, Swedbank, tfn 08-58 59 7730